Intézmény neve:	Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda
OM: 102301	
Szabályzat típusa:	Házirend
2020/2021	
Intézmény címe:	7090 Tamási Deák Ferenc utca 7.	
Intézmény OM-azonosítója:	102301	
Intézmény fenntartója:	Tamási Waldorf Pedagógiai Alapítvány	

Tamási, 2020. szeptember 2.
                                                                    PH:

                                                     ………………………………………….
                                                          dr. Hóborné Füredi Mária 
                                                               Intézményvezető          

1.

Intézmény neve: 
OM: 	Készítette:
                       Ph:

           ……………………………………
                     óvoda vezető
	
Legitimációs eljárás	

A 2020/2021 – es Házirendet elfogadta:

               ………………………………
                  nevelőtestület nevében	Vélemény nyilvánítók:

             ……………………………..
               szülői közösség nevében

               ……………………………
              alkalmazotti testület nevében
	
Fenntartói jóváhagyás nevében:

                      Ph:

     ………………………….
        fenntartó képviselője	Intézményvezetői nyilatkozat:
Az intézmény felelős vezetőjeként …………………………………………...nyilatkozom, hogy a Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda működését meghatározó HÁZIREND a fenntartóra plusz költséget nem ró.

                     Ph:

      ……………………………………………………………
              intézményvezető	
A Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda OM: 102301 =090 Tamási Deák Ferenc utca 7.
Házirendjét
amennyiben nem lesz változás, 2023- ig érvényben marad.
Jóváhagyta

Ph:

…………………………………………………………
óvodavezető

Jelen házirend a „Covid járványhelyzet” miatt módosításra, kiegészítésre szorul.
	
Készült : Tamási, 2020. szeptember 2.	

2.
I. A házirend célja, feladata és tartalma

A Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda Házirendje továbbra is az alább felsorolt pontokban érvényben van. 

A „Covid” járványhelyzet és az ebből adódó EMMI, a Nemzeti Népegészségügyi Központ és az Operatív Törzs által kiadott intézkedési tervben iránymutatók az alábbi intézkedések követése. Jelen intézkedési terv (protokoll) módosításig vagy visszavonásig marad érvényben, a módosítására a járványügyi helyzet alakulásától függően, a tapasztalatok figyelembevételével kerül sor. A módosításról az intézmények tájékoztatást kapnak.
A házirendben foglalt előírások célja, hogy biztosítsák az óvoda törvényes működését, a nevelés és oktatás zavartalan megvalósítását, valamint a gyermekek közösségi életének megszervezését.

A házirendben megfogalmazott szabályok, melyek kiegészülnek a Járványügyi szabályzattal, a Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda „Járványügyi Szabályzatát” a /. számú melléklet tartalmazza, mely vonatkozik a gyermekekre, szüleikre, az intézmény valamennyi dolgozójára és az óvodát meglátogató külsős személyekre is (pl.: szerelők, ételszállító, stb.).

központi, illetve felsőbb rendelkezés. Az óvoda vezetőségének át kell tekintenie az éppen érvényes szabályzatot abból a szempontból, hogy megfelel-e a hatályos jogszabályi előírásoknak, érvényesülnek-e az előírásai, eleget tesz-e az intézmény által kitűzött szabályozási célnak.

A jogalkotó, a fenntartó általában a közoktatási törvény, illetve a hozzá szorosan kapcsolódó rendeletek jelentősebb módosítása után rendel el kötelező házirend-felülvizsgálatot, amelynek célja, hogy az intézményi szabályok összhangban legyenek a megváltozott jogszabályi környezettel.

Törvényi háttér: 2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről. Továbbá a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI-rendelet.

Ez utóbbi szabályozza igen röviden, hogy mit kell kötelező jelleggel tartalmaznia az intézményi házirendnek.

a)	a gyermek távolmaradásának, mulasztásának, késésének igazolására vonatkozó előírásokat,
b)	a szociális támogatás megállapításának és felosztásának elveit,
c) a térítési díj, tandíj befizetésére, visszafizetésére vonatkozó rendelkezéseket,
d) a gyermekek jutalmazásának elveit és formáit,
e) a fegyelmező intézkedések formáit és alkalmazásának elveit.

A házirend egy példányát az óvodába történő beiratkozáskor a szülőnek át kell adni, továbbá annak érdemi változása esetén arról a szülőt tájékoztatni kell.
Az óvoda házirendje a fentieken túl tartalmazhatja a gyermeki és a szülői jogok és kötelességek gyakorlásának módját, valamint az óvoda munkarendjével, pedagógiai munkájával kapcsolatos rendelkezéseket.
Célszerű röviden megfogalmazni a házirendben az intézmény pedagógiai hitvallását, a nevelési elveit, a jutalmazás és a fegyelmezés módját.
A házirendben állapítható meg a gyermekek napirendje; a játék, a pihenőidő, a szabad levegőn tartózkodás és a foglalkozások ideje, aránya és rendje. Tartalmazza továbbá az óvoda helyiségei, berendezési tárgyai, eszközei használatának rendjét.

Kötelező és ajánlott elemek	Részletezve	
Az óvodát azonosító információk	•	óvoda neve, címe, telefonszáma, e-mail címe, munkatársak elérhetősége, fejlesztőpedagógus, logopédus, elérhetősége	
Az óvoda igénybevételének rendje	•	felvétel, átvétel, áthelyezés, megszüntetés eljárási rendje	
Az óvodába járás feltételei	•	betöltött 3. életév, térítési díj befizetése
•	szobatisztaság, egészséges állapot	
A nevelési év rendje	•	nevelési-oktatási év időtartama
•	napi nyitva és zárva tartás rendje
•	nyári,őszi, téli, tavaszi szünet ideje
•	nevelés nélküli munkanapok pontos dátuma és felhasználásának elve
•	az ügyelet (összevont csoport) szervezésének szabályai	
A gyermek óvodai életével kapcsolatos rendelkezések, szabályok	•	gyermeki jogok, kötelességek	
	•	napi, heti és havirend szervezése
•	a gyermekek beérkezésének és távozásának rendje
•	gyermek átadásának szabálya nem közvetlen hozzátartozó esetén	
	•	foglalkozások rendje, ideje, megzavarásának tilalma
•	az ötéves kor utáni óvodakötelesség szabályai,
•	az igazolatlan hiányzás jelentési kötelezettsége (jegyző)	
	•	ruházkodás, vagyonvédelem	
	•	a gyermek képességei felmérésének és értékelésének módja, iskolaérettségi vizsgálat rendje	
	•	a gyermekek jutalmazásának elvei és formái, a fegyelmező intézkedések formái és alkalmazásának elvei	
A szülők óvoda használatával kapcsolatos rendelkezések	•	a beiskolázás eljárási rendje	
	•	szülői jogok, kötelességek	
	•	szülői érdekvédelem 	

	•		
Az intézmény létesítményeinek használatával kapcsolatos szabályok	•	a gyermek benntartózkodásának egészségügyi szabályai
•	a HACCP- (ÁNTSZ-) szabályok (például házi torta)
•	hiányzás igazolása, szülői kikérés módja	
	•	idegenek óvodában tartózkodásának rendje	
	•	bejárati ajtók biztonságos zárása
•	(a szülők benntartózkodásának ideje)	
	•	otthonról behozott tárgyak korlátozása	
	•	reklám kihelyezésének rendje, és a dohányzás rendje	

II. Általános információk

Az óvoda neve: Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda (OM: 102301)
Az óvoda címe: 7090 Tamási Deák Ferenc utca 7.

A gazdasági iroda telefonszáma: 
A vezetői iroda telefonszáma:  06 20 3425836 
Az óvoda e-mail címe: tamasiwaldorfovoda@gmail.com

Az óvodavezető neve: Hóborné Füredi Mária
Fogadóórája: kedd 16.00 előzetes bejelentés alapján
Az óvodavezető helyettes neve: Király Katalin

Az óvodapedagógus munkáját segítő pedagógus gyakornok és gazdasági ügyintéző: Harsányi Edina
Az óvodapedagógus munkáját segítő : Hirt Nóri
Az óvoda fejlesztőpedagógusa: Bikádiné Dömötör Eszter
Az óvoda gyermekvédelmi felelőse: Király Katalin
Az óvoda gyermekorvosa: dr. Rátkai Ildikó 
Az óvoda logopédusa: Kertész Anita 

III. Az intézmény pontos nyitva tartása

1. A nevelési év meghatározása: szeptember 1-jétől augusztus 31-ig.
A tanév év meghatározása: szeptember 1-jétől június 15-ig.
A nevelés nélküli napok száma öt, időpontjuk: 	nincs

A 2019/2020-as nevelési év tanév rendje:
A jogszabály alapján a 2019/2020-as tanév augusztus 31-én, hétfőn kezdődik, és 2020. június 21-ig, hétfőig tart.

4.

A kormányrendeletben szerepelnek a tanítási szünetek dátumai is: az őszi szünet előtti utolsó tanítási nap 2020. október 26. (hétfő), a szünet utáni első tanítási nap pedig november 2. (hétfő).
A téli szünet előtt utoljára 2020. december 21-én (pénteken), az első nevelési nap pedig 2021. január 4-a (hétfő) lesz.
A tavaszi szünet előtti utolsó tanítási nap 2020. április 5. (hétfő), a szünet utáni első nevelési nap pedig 2021. április 12. (hétfő).

Nyári zárás ideje: 2021 június 30 – 2021. szeptember 1.

Az ügyeletek megszervezésének rendje zárás alatt, illetve a nevelés nélküli napokon:
•	Az intézmény nyári, illetve téli zárásának ideje alatt a családok gondoskodnak a gyermekek elhelyezéséről.
•	A gyermekek reggel 7.15 től 16. 30-ig  az óvodai csoportszobában tartózkodnak az óvónő felügyelete alatt. 
2. Napi nyitva tartás: hétfőtől péntekig reggel 7.15-től délután 16.30-ig.
Az óvoda bejárati ajtaja zárva tartásának rendje:
•	Reggel: 9 óra és 13 óra között
•	Délben: 13.30 és 15 óra között

A gyermek óvodában tartózkodásának maximális ideje: napi 9.15 óra. A még mindig érvényben lévő köznevelési törvény 24. § (1) pontjának értelmében egy gyermek napi tíz óránál hosszabb ideig nem tartózkodhat az óvodában, annak ellenére, hogy az intézmény nyitva tartás ideje ennél hosszabb.

Az évkör ünnepei ( havi ritmus ):
1.  Szt. Mihály – szeptember 29. – től október /sárkányröptetés családokkal
2.  Szt. Márton – november Márton napi lámpás ünnep /családokkal
3.  Advent – december     a/Szt. Miklós /csak gyerekekkel
                            b/ Spirál járás / családokkal
4.  Három Királyok – január / csak gyerekekkel
5.  Farsang – február vége / csak gyerekekkel
6.  Húsvét, „Nyuszi –les” – április 2. csak gyerekekkel
7. Mennybemenetel – május13. csak gyerekekkel
8.  Pünkösd – május 25. csak gyerekekkel
9.  Iskolások köszöntése – június közepe / családokkal
10. Nyárünnep június 18,? – 20 ? / családokkal

IV. Az óvoda használatba vételének rendje

1. Mikor veheti igénybe a gyermek az óvodát?

1.1. A harmadik életév betöltésétől az iskolaérettség eléréséig, maximum nyolcéves koráig.

5.

1.2. Amennyiben a gyermek megbízhatóan ágy- és szobatiszta.
1.3. Amikor a gyermek egészséges, és erről orvosi igazolást tud a szülő bemutatni az óvónőnek.
1.4. Akkor, ha a szülő az étkezési térítési díjat befizette az adott hónapra.

2. Óvodai beiratkozás

A Nemzeti köznevelési törvény (a továbbiakban Nkt.) 8. § (1) bekezdése kimondja, hogy az óvoda a gyermek hároméves korától a tankötelezettség kezdetéig nevelő intézmény.

2.1. Az Nkt. 49. §-a szerint az óvodai felvétel, átvétel jelentkezés alapján történik. Az óvodába a gyermek – az alábbi kivétellel – harmadik életévének betöltése után vehető fel. A szülő gyermeke óvodai felvételét, átvételét bármikor kérheti, a gyermekek felvétele folyamatos.

Az óvoda felveheti azt a gyermeket is, aki a harmadik életévét a felvételétől számított fél éven belül fogja csak betölteni, a harmadik évet.

2.2. Óvodánk azokat a gyermekeket, illetve családokat veszi fel, akik a waldorf óvodai nevelést magukénak vallják és ebben a szellemben képesek együttműködni az óvodai közösséggel. A felvételről, az óvoda vezetője dönt. Ha a jelentkezők száma meghaladja a felvehető gyermekek számát, az óvodavezető a fenntartóval közösen döntenek a helyek elosztásáról.

2.3. A szülők számára rendszeres szervezett formában /szülői estek, játékkészítő programok, stb./folyamán lehetőséget biztosítunk intézmény megtekintésére és a felmerülő kérdések megválaszolására.

2.4. A beiratkozás a szülő személyes megjelenésével történik. Ekkor a szülők tájékoztatása (a házirend átadása) után a gyermekek adatait rögzítjük.

2.5. A felvételről vagy az esetleges elutasításról értesítjük a szülőket.

2.6. A beiratkozás tavasszal történik, a jelentkezési lap kitöltésével válik érvényessé. Az adatok igazolása érdekében a gyermek és a szülők személyazonosságát igazoló dokumentumokat be kell mutatni.

2.7. Az óvodába felvett gyermekek csoportba való beosztásáról a szülők és az óvodapedagógusok véleményének kikérése mellett az óvodavezető dönt.

3. Az elhelyezés megszűnése

3.1. Megszűnik az óvodai elhelyezés az iskolai életmódra való felkészítő foglalkozások kivételével, ha a gyermek az óvodából igazolatlanul 10-nél több napot hiányzik, feltéve, ha az óvoda legalább kettő alkalommal írásban figyelmeztette a szülőket a hiányzás következményeiről.

3.2. Elmaradt óvodai befizetések miatt, melyet nem tisztáz a fenntartóval.

3.3. Amennyiben a szülő másik óvodába kívánja áthelyeztetni gyermekét.
6.
3.4. Óvodaköteles gyermek igazolatlan hiányzásáról, illetve rendszeres késéséről a jegyzőt értesíteni kell.

V. Gyermekek az óvodában

1. A gyermek jogai

1.1. A gyermek, a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi és lelki fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

1.2. A gyermeknek joga, hogy

a)	képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön, tehetségének felismerése és fejlesztése érdekében,
b)	a nevelési intézményben biztonságban és egészséges környezetben neveljék és oktassák, óvodai életrendjét pihenőidő, szabadidő, testmozgás beépítésével, sportolási, étkezési lehetőség biztosításával életkorának és fejlettségének megfelelően alakítsák ki, biztonsága érdekében az óvodában tartózkodása ideje alatt, végig pedagógus felügyelete alatt álljon,
c)	nemzetiségi hovatartozásának megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön,
d)	részére a nevelés-oktatás során a tájékoztatás nyújtása és az ismeretek közlése tárgyilagosan és többoldalú módon történjék,
e)	alapítványi, egyházi vagy magánintézményben vegye igénybe az óvodai ellátást, 
f)	személyiségi jogait, így különösen személyiségének szabad kibontakoztatásához való jogát, önrendelkezési jogát, cselekvési szabadságát, családi élethez és magánélethez való jogát a nevelési-oktatási intézmény tiszteletben tartsa, e jogának gyakorlása azonban nem korlátozhat másokat ugyanezen jogainak érvényesítésében, továbbá nem veszélyeztetheti a saját és társai, a nevelési-oktatási intézmény alkalmazottai egészségét, testi épségét.
g)	a nevelési-oktatási intézményben, családja anyagi helyzetétől függően, külön jogszabályban meghatározott esetekben kérelmére térítésmentes vagy kedvezményes étkezésben részesüljön, továbbá, hogy részben vagy egészben mentesüljön az e törvényben meghatározott, a gyermekeket terhelő költségek megfizetése alól, vagy engedélyt kapjon a fizetési kötelezettség teljesítésének halasztására vagy a részletekben való fizetésre.
h)	a gyermek az intézmény eszközeit (játékok, foglalkozási és fejlesztőeszközök), berendezéseit (bútorok, rádió, magnó…), felszereléseit ingyenesen használhatja. Életkorának és fejlettségének megfelelően a napirendben és a házirendben megfogalmazottak szerint vegyen részt saját környezete és az általa használt játékok, eszközök rendben tartásában.

1.3. A sajátos nevelési igényű gyermeknek joga, hogy különleges bánásmód keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy igényjogosultságát megállapították. A különleges bánásmódnak megfelelő ellátást a szakértői bizottság szakértői véleményében foglaltak szerint kell biztosítani.
Az adott óvoda akkor jelölhető ki SNI gyermek fogadására, ellátására, ha az alapító okiratában erre felhatalmazása van a fenntartó részéről, és rendelkezik a megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel.
1.4. Az óvoda a gyermeknek az óvodai elhelyezéssel összefüggésben okozott kárért vétkességére tekintet nélkül, teljes mértékben felel. A kártérítésre a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni azzal a kiegészítéssel, hogy a nevelési-oktatási intézmény felelőssége alól csak akkor mentesül, ha bizonyítja, hogy a kárt a működési körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő. Nem kell megtéríteni a kárt, ha azt a károsult elháríthatatlan magatartása okozta.

2. A gyermekek ápoltsága, ruházata az óvodában

2.1. A gyermek akkor ápolt, ha a teste, a haja, illetve a körme tiszta, az utóbbi megfelelő méretűre le van vágva.

2.2. A szobai, udvari váltóruhát, cipőt egészségi és kényelmi szempontok szerint válasszák ki. Nem célszerű a szoros, esetleg kinőtt ruházat. Kerülendő a műszálas, illetve túl merev anyagú farmeröltözet, a zárt edzőcipő.

2.3. Az öltözék, cipő, csizma jellel való ellátását kérjük az elcserélés elkerülése érdekében. A ruhákat, cipőket a kijelölt helyen, az öltözőben, a gyermek saját polcán helyezzék el.

2.4. A ruhászsákba tegyenek pótruhát (fehérnemű, zokni, póló).
3. A gyermekek étkeztetése az óvodában

3.1. A gyermekek napi háromszori táplálkozásának megszervezése az óvoda feladata. 
3.2. A gyermek egyéni etetése otthonról hozott élelmiszerrel a többi gyermek előtt, az óvoda területén (csokoládé, sütemény, cukorka, banán…) nem etikus, valamint az óvoda tisztán tartását (öltöző, folyosó) is nehezíti.

3.3. Tej- és lisztérzékenység, cukorbetegség esetén az eltérő étkezés megrendelésére lehetőség van.

3.4. Az étkezések időpontja: tízórai (gyümölcs) 10-kor, ebéd fél 1 és 1 óra között, uzsonna fél 4-kor.

3.5. Célszerű a nagyon korán érkező gyermeket otthon megreggeliztetni, az óvodai reggelit pedig 10 óra körül tízóraiként fogyasztja el.

4. A gyermekekkel kapcsolatos egészségügyi szabályok

4.1. A Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv (régi nevén ÁNTSZ) által előírt szabály, hogy a tanév alatt (szeptember 1-jétől június 15-ig) betegség esetén a háromnapos hiányzás után be kell mutatni az orvosi igazolást.

4.2. Az óvodában csak teljesen egészséges gyermek tartózkodhat! Beteg, megfázott, gyógyszert, láz- vagy köhögéscsillapítót szedő, még lábadozó gyermek bevétele az óvodába a gyermek biztonságos gyógyulása és a többi gyermek egészségének megőrzése érdekében nem lehetséges. Ilyen esetben az óvónő kötelessége a gyermek átvételének megtagadása.
A beteg gyermek az orvos által meghatározott időszakban nem látogathatja a nevelési-oktatási intézményt. Ha a pedagógus megítélése szerint a gyermek beteg, gondoskodik a többi gyermektől való elkülönítéséről, és kiskorú gyermek esetén a lehető legrövidebb időn belül értesíti a gyermek szüleit. Azt, hogy a gyermek ismét egészséges és látogathatja a nevelési-oktatási intézményt, részt vehet a foglalkozásokon, orvosnak kell igazolnia. Az igazolásnak tartalmaznia kell a betegség miatt bekövetkezett távollét pontos időtartamát is.
A fentiek értelmében amennyiben a gyermek napközben belázasodik, hány, hasmenése, hasgörcse, illetve kötőhártya-gyulladása van, az óvónő köteles a szülőt telefonon értesíteni. Ilyen esetben a gyermeket a lehető legrövidebb időn belül el kell vinni az óvodából. Az orvos felkereséséről a szülő gondoskodik. Ezután a gyermek csak orvosi igazolással jöhet újból óvodába.

4.3 Otthonról beküldött gyógyszer beadása a nap folyamán az óvónők részéről tilos! (Kivéve az allergia, illetve a magas láz csillapítására szolgáló készítményeket.)

4.4 Az óvónő teendője baleset, vagy napközben megbetegedő gyermek esetén:
A gyermeket haladéktalanul el kell látni, miközben a csoportja felügyeletét meg kell szervezni. A baleset súlyosságától függően, illetve eszméletvesztés, lázgörcs esetén orvosról kell gondoskodni (mentő, orvos kihívása, elszállítása orvoshoz).
4.5 Fertőző betegség (rubeola, bárányhimlő, skarlát, májgyulladás, tetű, stb.…) esetén a szülőnek bejelentési kötelezettsége van. Az óvoda a bejelentést követően jelez az ÁNTSZ-nek, és fertőtlenítő takarítást végez.

5. Egyéb szabályozások

5.1. A gyermekek érkezésének és távozásának rendje

5.1.1 Az óvodába érkezésekor a szülő minden esetben személyesen adja át a gyermekét az óvónőnek, egyébként a kapuból elengedett gyermekért felelősséget nem tudunk vállalni, mivel az óvónő nem is tud a gyermek megérkezéséről.

5.1.2 A szülő minden esetben ellenőrizze, hogy a gyermeke ne hozzon be az óvodába olyan tárgyat, amely baleset forrása lehet (gyufa, kés, tű, mobiltelefon…).

5.1.3 A gyermeket a szülők, ezenkívül az általuk megnevezett, írásban bejelentett felnőtt, illetve nagyobb testvér viheti haza. Ennek hiányában a gyermeket nem adja ki az óvoda!

5.1.4 A válófélben lévő szülők esetében a gyermek elvitelét csak bírósági végzés bemutatása után korlátozhatja valamelyik szülő a másik rovására.

5.1.5 Amennyiben a gyermekért nem jönnek az óvoda zárásáig az óvónő kötelessége először telefonon keresni a szülőt, majd ha ez nem vezetett eredményre, a gyermeket a Gyermekvédelmi és Ifjúsági Intézetbe kell elvinnie.

5.2. Az óvodába járási kötelezettség

Az ötödik életévét betöltött gyermek számára kötelező a délelőtti foglalkozásokon való részvétel. A foglalkozások ideje október 1-jétől a nagycsoportban: 8.30 és 10 óra között, középső csoportban 9 és 10 óra között.
•	Ha a gyermek távolmaradását nem igazolják, a mulasztás igazolatlan.
•	Ha a gyermek a közoktatási törvény 24. § (3) bekezdése alapján vesz részt óvodai nevelésben, és egy nevelési évben igazolatlanul tíz napnál többet mulaszt, az óvoda vezetője értesíti – a gyermekvédelmi és gyámügyi feladat- és hatáskörök ellátásáról, valamint a gyámhatóság szervezetéről és illetékességéről szóló 331/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletben foglaltakkal összhangban – óvodás gyermek esetében az annak tényleges tartózkodási helye szerint illetékes általános szabálysértési hatóságot és a jegyzőt. Az értesítést követően a gyermekjóléti szolgálat és az óvoda haladéktalanul intézkedési tervet készít, amelyben a mulasztás okának feltárására figyelemmel meghatározza a veszélyeztető és az igazolatlan hiányzást kiváltó helyzet megszüntetésével a gyermek érdekeit szolgáló feladatokat.

5.3 A foglalkozásokról való távolmaradás, hiányzás megkérésének, indoklásának és egészségügyi igazolásának szabályai

5.3.1 Betegség miatti hiányzás esetén csak orvosi igazolással látogathatja újra az óvodát a gyermek.

5.3.2 Egyéb esetben, amennyiben a szülő három napnál hosszabb ideig (üdülés, külföldön való tartózkodás…) nem kívánja az óvodát igénybe venni, az intézmény vezetőjétől írásban szükséges engedélyt kell kérni.

5.3.3. A mulasztást igazoltnak kell tekinteni, ha

a)	a szülő előzetesen bejelentette az óvónőnek, hogy gyermekét nem viszi el az óvodába,
b)	a gyermek beteg volt, és azt a házirendben meghatározottak szerint igazolja,
c)	a gyermek hatósági intézkedés vagy egyéb alapos indok miatt nem tudott kötelezettségének eleget tenni.

5.4 A gyermekek otthonról behozott tárgyainak, játékainak szabályozása

Az óvodának a Nkt. 25. § (3) bekezdése szerint lehetősége van az óvodai élet gyakorlásához nem szükséges eszközök, tárgyak bevitelét megtiltani, korlátozni vagy feltételekhez kötni, így előírhatja a bevitt dolgok megőrzőben, öltözőben való elhelyezését vagy a bevitel bejelentését. Ha az előírt szabályokat megszegik, a bekövetkezett kárért a nevelési-oktatási intézmény nem felel.

Behozható tárgyak: kiscsoport első három hónapjában olyan személyes szőrös kisállat, takaró, párna…, amely a gyermek elalvását és az otthontól való elszakadást segíti, megkönnyíti.

Nem hozható be az óvodába: cumisüveg, cumi, otthoni játékok, ékszerek, drága ruhadarabok. Amennyiben ez mégis megtörténik, az óvónő ezeket elveszi a gyermektől, biztonságba helyezi, és hazamenetelkor átadja a szülőnek.

10.

VI. Szülők az óvodában

1. A szülők jogai és kötelességei

1.1 A szülő jogai

1.1.1. A szülő joga a szabad óvodaválasztás (állami, egyházi, magán). Az óvodaköteles gyermek felvételét az óvoda csak helyhiány miatt utasíthatja vissza. 

1.1.2. A szülő joga és kötelessége, hogy megismerje a nevelési-oktatási intézmény pedagógiai programját, szervezeti és működési szabályzatát, házirendjét, tájékoztatást kapjon az abban foglaltakról. A házirend egy példányát a beiratkozáskor betekintés céljából át kell adni a szülőnek.

1.1.3. Joga, hogy saját gyermeke fejlődéséről, magaviseletéről rendszeresen részletes és érdemi tájékoztatást, a gyermek neveléséhez tanácsokat, segítséget kapjon.

1.1.4. Kezdeményezheti szülői szervezet, óvodaszék létrehozását, és abban tevékenyen közreműködhet.

1.1.5. Az óvodai szülői szervezet, közösség figyelemmel kíséri a gyermeki jogok érvényesülését, a pedagógiai munka eredményességét, a gyermekek, tanulók csoportját érintő bármely kérdésben tájékoztatást kérhet a nevelési-oktatási intézmény vezetőjétől.

1.1.6. Megállapításairól tájékoztathatja az intézmény nevelőtestületét és a fenntartót. A gyermekek nagyobb csoportját érintő bármely kérdésben tájékoztatást kérhet az óvoda vezetőjétől, és az adott kérdés megtárgyalásakor, mint a szülői szervezet képviselője, tanácskozási joggal részt vehet a nevelőtestületi értekezleten.

1.1.7. A halmozottan hátrányos helyzetű gyermek szülőjét megilleti az a jog, hogy gyermeke óvodába járatásához – a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényben meghatározottak szerint – anyagi kedvezményt kapjon.

1.1.8. A szülőnek az óvodai élet szervezésével kapcsolatos észrevételét, írásbeli javaslatát a nevelési-oktatási intézmény vezetője, a nevelőtestület, és az óvodaszék megvizsgálja, és arra a megkereséstől számított tizenöt napon belül, az óvodaszéktől legkésőbb a tizenötödik napot követő első ülésen érdemi választ kap.

1.1.9. A szülőt megilleti az a jog, hogy személyesen vagy képviselői útján – jogszabályban meghatározottak szerint – részt vegyen az érdekeit érintő döntések meghozatalában.

1.2. A szülő kötelességei

Az óvoda az óvodás gyermekek fejlődését folyamatosan nyomon követi és legalább fél évenként írásban rögzíti. Az óvodás gyermek fejlődéséről a szülőt folyamatosan tájékoztatni kell.
•	Ha a gyermeket nevelő óvodapedagógus a gyermek iskolába lépéshez szükséges fejlettségének elérése érdekében indokoltnak tartja, az óvoda vezetője tájékoztatja a szülőt a kötelességekről, továbbá a kötelességek nem megfelelő teljesítéséből eredő következményekről.
•	Amennyiben a szülő az óvoda döntésében foglaltaknak önként nem tesz eleget, az óvoda vezetője az Nkt. 72. § (1) bekezdés a) pontjában, valamint (4) bekezdésében foglaltak alapján, a szülői egyet nem értést alátámasztó nyilatkozat megküldésével értesíti a gyermek lakóhelye szerint illetékes kormányhivatalt

1.2.1. A szülő kötelessége, hogy gondoskodjon a gyermeke testi, érzelmi, értelmi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges feltételekről.

1.2.2. Kötelessége, hogy biztosítsa gyermeke zavartalan és rendszeres óvodába járását; hátrányos helyzetű gyermek esetén hároméves kortól, rendezett körülmények között élő gyermek esetén ötéves kortól. A Nemzeti köznevelési törvény 2011. évi CXC. törv.8. § (1) pontja értelmében, amikor a gyermek betölti az ötödik életévét, a nevelési év első napjától (szeptember 1.) óvodakötelessé válik, mely szerint napi négy órán keresztül, a szervezett foglalkozások idején óvodai nevelésben kell részesülnie.
A fenti két esetben nem szűnhet meg a gyermek óvodai nevelése a szülő bejelentése, befizetési kötelezettség elmulasztása vagy igazolatlan hiányzás miatt. Amennyiben a szülő másik óvodába kívánja vinni a gyermekét, az új óvoda igazolását meg kell kérni. Visszajelzés hiányában értesíteni kell az illetékes jegyzőt.

1.2.3. Kötelessége, hogy figyelemmel kísérje gyermeke fejlődését, és a tőle elvárható módon segítse a fejlődés folyamatát, valamint a gyermek közösségbe való beilleszkedését, a közösségi élet szabályainak elsajátítását.

1.2.4. Rendszeresen tartson kapcsolatot a gyermekével foglalkozó pedagógusokkal, és részükre az együttnevelés érdekében a szükséges tájékoztatást adja meg.

1.2.5. Tartsa tiszteletben az óvoda dolgozóinak emberi méltóságát és jogait. A pedagógus, valamint az ő munkáját segítő alkalmazottak a nevelői-oktatói munka, illetve a gyermekekkel összefüggő tevékenysége során büntetőjogi védelem szempontjából közfeladatot ellátó személyeknek számítanak.

1.2.6. A szülő kötelessége, hogy gyermekével megjelenjen a nevelési tanácsadáson, továbbá biztosítsa gyermekének az iskolapszichológusi, óvodapszichológusi vizsgálaton és a fejlesztő foglalkozásokon való részvételét, ha a gyermekkel foglalkozó pedagógusok kezdeményezésére a nevelőtestület erre javaslatot tesz. Ha az e bekezdésében foglalt kötelezettségének a szülő nem tesz eleget, a kormányhivatal kötelezi a szülőt kötelezettségének betartására.

2. A család és az óvoda közös nevelési elveinek kialakítása

Óvodánk a waldorf pedagógiai szellemiségben nevelkednek. Ezek az értékrendek a családokkal még az óvodai felvétel előtt ismertetve van. Az óvodai jogviszony megkezdése előtt a szülők kézhez kapják az óvodával és a fenntartóval kötendő írásos megállapodást. 
Az óvodánkba járó gyermekeket arra neveljük, hogy tanulják meg tisztelni a felnőtteket, szeressék és fogadják el pajtásaik egyéniségét, másságát, tudják kifejezni magukat, de legyenek képesek alkalmazkodni is. Az esetleges konfliktusokat ne durvasággal, erőszakkal, árulkodással oldják meg. Ezen törekvésünk sikerességének érdekében kérjük, hogy otthon is ezeket az alapelveket erősítsék gyermekeikben.
12.
Például:
•	ne tegyenek a gyermek előtt indulatos, negatív megjegyzéseket mások gyermekére, annak származására, az óvodára, az ott dolgozó felnőttekre;
•	ne biztassák gyermeküket verekedésre, még ha előző nap történt is ilyen sérelem.

3. A nevelőkkel való kapcsolattartás, együttműködés lehetőségei

A szülőknek lehetőségük van arra, és azt mi igényeljük is, hogy az óvodában folyó pedagógiai munka kialakításában a megfelelő fórumokon aktívan vegyenek részt, ötleteikkel segítsék elő a közös gondolkozást. Annak érdekében, hogy a gyermekeket a nekik legmegfelelőbb módszer szerint neveljük, szükség van igazi, valós együttműködésre, nyitottságra és őszinteségre. Komolyabb probléma, konfliktus, ellentét esetén mindenképpen keressék fel az óvónőt, illetve az óvoda vezetőjét, és velük közösen próbálják megoldani a konkrét helyzetet. Az együttműködésre alkalmas fórumok:

•	szülői értekezletek,
•	közös rendezvények,
•	fogadóórák (vezetői, óvónői),
•	az óvónővel való egyeztetés után rövid, esetenkénti megbeszélések.

Kérésünk, hogy reggel és hazavitelkor a néhány mondatos információcserén túl se a gyermekkel kapcsolatos, se magánjellegű beszélgetés miatt az óvónő figyelmét a gyermekekkel való foglalatossága közben hosszabb időre ne vonják el, mert az előidézheti baleset kialakulását, és zavarhatja a nevelés-oktatás folyamatát!

Gyermekükkel kapcsolatban információt, tájékoztatást csak a gyermek saját óvónőitől vagy az óvodavezetőtől kérjenek. Az óvodatitkár, a dadusok, gyermekfelügyelők pedagógiai asszisztensek nem illetékesek.

4. Az óvoda helyiségeinek (csoportszobáinak, konyhájának, WC-jének) és udvarának a szülők általi használatának rendjét az ÁNTSZ-előírásoknak és a helyi szabályozásoknak megfelelően alakítjuk. Az intézmény egész területén, beleértve az óvoda udvarát is, tilos a dohányzás!

5. A támogatási díj befizetésének rendje

5.1. A befizetések időpontját a megállapodások rögzítik. Az óvodai havidíj egyben tartalmazza az étkezéseket is.

5.2. Hiányzás esetén a pénzügyi jóváírás nem vehető igénybe. 

VII. Pedagógiai munka az óvodában

1. Az óvoda mindennapos működésében kiemelt figyelmet kell fordítanunk a gyermek egészséghez, biztonsághoz való jogai alapján a teljes körű egészségfejlesztéssel összefüggő feladatokra, amelyek különösen

13.
a)	az egészséges táplálkozás,
b)	a mindennapos testmozgás,
c)	a testi és lelki egészség fejlesztése, a viselkedési függőségek megelőzése,
d)	a bántalmazás és az óvodai erőszak megelőzése,
e)	a baleset-megelőzés és elsősegélynyújtás,
f)	a személyi higiéné

területére terjednek ki.

2. Az óvodai életet, a foglalkozásokat óvodánknak oly módon kell megszerveznie, hogy a szülők és a fenntartó igényeinek megfeleljen, és a szakmai követelményekben megfogalmazott színvonalon eleget tudjon tenni a gyermekek nevelésével és ellátásával, gondozásával összefüggő feladatainak. Az óvoda saját pedagógiai programja bármikor megtekinthető az óvoda honlapján, vagy elkérhető a vezetőtől.

3. Óvodánk kiemelt feladata az iskolát megelőző kisgyermekkori fejlesztés, továbbá a sajátos nevelési igényű és a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyermekek speciális igényeinek figyelembevétele, egyéni képességeikhez igazodó, legeredményesebb fejlődésük elősegítése, a minél teljesebb társadalmi beilleszkedés lehetőségeinek megteremtése.

4. Nevelési alapelveink szerint törekszünk arra, hogy az általunk nevelt gyermekek sokoldalúan, harmonikusan fejlődjenek. Személyiségük kibontakoztatásakor figyelembe vesszük életkori sajátosságaikat és egyéni képességeiket. Nevelésük során a gyermek mindenek felett álló érdekeit tartjuk szem előtt.

VIII. Egyéb, az intézmény biztonságát garantáló szabályok

1.Az óvoda bejárata napközbeni zárásának rendje a bejárati ajtón, mindenki számára jól látható helyen olvasható.

2. A vezető szabályozza az óvoda épületében való tartózkodást, amely előírás a szervezeti és működési szabályzatban található meg.

3. A vezető intézkedése a reklám jellegű anyagok elhelyezéséről: a vezetői engedély megkérése után, csakis az óvoda profiljával, tevékenységével, működésével kapcsolatos, illetve azzal összefüggő reklámszövegek, anyagok kerülhetnek ki az óvoda hirdetőtáblájára.

4. Az óvoda épületének hasznosítása egyéb célokra: a fenntartó engedélye alapján, amennyiben az alapító okiratban a hasznosítás mint vállalkozási tevékenység szerepel, megfelelő szabályozás és a feltételek kialakításával lehetőség van az épület egyes helyiségeinek hasznosítására.

5. Fontos és betartandó előírás, hogy az intézmény területén párt, politikai célú mozgalom vagy párthoz kötődő szervezet nem működhet, továbbá amíg az óvoda ellátja a gyermekek felügyeletét, ilyen jellegű tevékenység nem folytatható.

14.
6. Az óvoda területén nincs az előírásoknak megfelelő, a dohányzásra kijelölhető, erre alkalmas helyiség, ezért a dohányzás az intézmény teljes területén tilos. Tilos továbbá az óvoda területén az alkohol- és a drogfogyasztás.

7. Az óvoda területén ügynöki és kereskedelmi tevékenység nem folytatható, kivéve az óvoda által szervezett rendezvényen.

8. A tűz- és bombariadó esetén szükséges teendők felsorolását az intézmény szervezeti és működési szabályzata tartalmazza.

9. A házirend az óvodába járáshoz nem szükséges dolgok bevitelét (otthoni eszközök, játékok) megtilthatja, korlátozhatja vagy feltételhez kötheti. Ha az előírt szabályokat megszegik, a bekövetkezett kárért a nevelési-oktatási intézmény nem felel.

10. Anyagi felelősség esetén pontosan meg kell határozni, hogy mi az óvoda és mi a szülő felelőssége.

11. Megbotránkoztató viselkedés (pl.: alkoholos állapot) esetén az óvoda dolgozói felszólíthatják a helytelenül viselkedő személyt az óvoda elhagyására.

IX. A házirend nyilvánossága, megismerése

Az SZMSZ mellett a házirendet is nyilvánosságra kell hozni, valamint egy példányát a gyermekét beíratni kívánó szülő kezébe kell adni.

A házirend nyilvánosságra hozatala a szülői értekezleteken történik, majd a megismerhetőség folyamatos biztosítása érdekében az intézmény épületében kifüggesztjük.

X. Záró rendelkezések

A házirend a nevelő-testület jóváhagyása után 2020. év szeptember hónap 2. napján lép hatályba, és visszavonásig érvényes, de felülvizsgálata legkésőbb 2023. szeptember 1.

A házirend módosítására javaslatot tehet bármely pedagógus, fenntartó, a szülők munkaközössége, illetve az óvodaszék.

A házirend elkészítéséről és közzétételéről mint óvodavezető gondoskodom.

Kelt: Tamási, 2020. év szeptember 2.
..........................................
óvodavezető
15.

XI. Legitimációs záradék

A Nkt. 25. § szerint a köznevelési intézmény házirendjét a nevelőtestület az óvodaszék véleményének kikérésével fogadja el. A házirend azon rendelkezéseinek érvénybelépéséhez, amelyekből a fenntartóra, a működtetőre többletkötelezettség hárul, a fenntartó, a működtető egyetértése szükséges. A házirend nyilvános.

1. Elfogadó határozat

A intézmény nevelőtestülete a házirend tartalmát megismerte, nevelőtestületi értekezleten megvitatta, és a módosítását elfogadta.

Kelt: Tamási, 2020. év augusztus 29.
............................................
a nevelőtestület képviselője

2. Véleményezési jog gyakorlása

A Nkt. 25. §-a szerint biztosított jogánál fogva a Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda szülői köre nevében kijelentem, hogy az intézmény házirendjének tartalmát szülői értekezleten megismertük, véleményeztük, annak tartalmával egyetértünk.

Kelt: Tamási, 2020. szeptember 2.
…..............................................
     szülői kör nevében

3. Egyetértési nyilatkozat

Nkt. 85. § (1) A fenntartónak, a működtetőnek, egyetértési joga van a köznevelési intézmény házirendje tekintetében, amennyiben a házirend valamely pontja szerint a fenntartóra, a működtetőre többletkötelezettség, illetve többletköltség hárul. Az egyetértés kialakítására harminc nap áll rendelkezésre.

A Nkt. 25. §-a szerint a Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda házirendjében szereplő többletkötelezettség igényével egyetértünk, azt elfogadjuk és támogatjuk.
 
Kelt: Tamási, 2020. szeptember 2.

.............................................
                                                                      fenntartó

A 2020. március 15- én a Covid járvány helyzet miatt a 2020/2021 – as nevelési év házirendje kiegészül az SzMSz 6.-os számú mellékletével.

16.

6. számú melléklet:
A 2020. március 16-án kialakult járványhelyzet miatt (COVID 19) kiadott intézkedési terv bekerült a szervezeti működési szabályzatba mellékleteként.

Intézkedési Terv a Tamási Waldorf Alapítványi Óvoda (OM: 102301) a 2019/2020. nevelési évben 2020. március 15-től visszavonásig. A Járványügyi készenlét idején alkalmazandó eljárásrendről”.

Jelen intézkedési terv módosításig, vagy visszavonásig marad érvényben.
A bevezetéséről és intézkedésekről az intézményvezető köteles gondoskodni, a fenntartó feladata a megvalósítást ellenőrizni. 
1./1 Alapos, mindenre kiterjedő fertőtlenítő takarítást kell elvégezni. Az intézmény vezetője ellenőrzi a takarítások végrehajtását (HACCP). 
1.2 A fertőtlenítő nagytakarítás elvégzése során figyelembe kell venni a Nemzeti Népegészségügyi Központ (a továbbiakban: NNK) ajánlását.
1.3 A fertőtlenítő nagytakarítás és a rendszeres fertőtlenítő takarítás elvégzéséhez szükséges tisztító- és fertőtlenítő szerek biztosítása a fenntartó feladata. Az Operatív Törzs a szükséges mennyiséget rendelkezésre bocsátja. 
2. AZ INTÉZMÉNYEK LÁTOGATÁSA, RENDEZVÉNYEK, 
2./1 Intézményünket kizárólag egészséges, tüneteket nem mutató gyermek, látogathatja. A nevelésben, illetve az intézmény működtetésében csak egészséges és tünetmentes dolgozó vehet részt. Kérjük, a szülőket, hogy amennyiben gyermeküknél tüneteket észlelnek, a NNK aktuális eljárásrendje alapján gondoskodjanak orvosi vizsgálatról, Óvodába orvosi igazolással jöhetnek. A szülő köteles az óvodát értesíteni, ha a gyermekénél koronavírus-gyanú vagy igazolt fertőzés van. Lázmérés kötelező (37.8) 
2./2 Az épületbe, udvarra a szülők csak szájmaszkban léphetnek be. A kézfertőtlenítő használata a bejáratnál kötelező. A család gyermekével/gyermekeivel csak egy szülő jöhet be az épületbe. A folyamatos fertőtlenítések miatt a gyermekeket legkésőbb 9.00 órára kötelesek behozni a szülők az óvodába! Ebéd után hazajáró gyermekeket a szülők az öltözőben vehetik át Az öltözőben egyszerre csak egy család tartózkodhat. 
2./3 A csoportosulások megelőzése érdekében a nevelési év folyamán, mind az intézmény területén, mind az intézmény épülete előtt az alábbi szabályokat kell betartani. - A gyermeköltözőkben egyszerre csak két gyermek és kísérője tartózkodhat. - A gyermekek átadása/átvétele a legrövidebb időn belül kérjük elhagyni az játszóudvart és az épületet, valamint az óvoda épülete előtt kerüljék a szülők, gyermekeikkel a csoportosulást, hosszas beszélgetést. 
17.
2./4 A csoportban lehetőség szerint gondoskodni kell a gyermekek lazább elhelyezéséről, a felnőtteknek, a nap folyamán a maszk viselése nem kötelező. A gyermekek szellősebb elhelyezése céljából, a neveléshez/oktatáshoz nem szükséges tárgyakat, bútorokat javasolt a csoportszobán kívül elhelyezni, a menekülő útvonal biztosítása mellett, illetve a csoportban maradó bútorokat a fal mellé kell elhelyezni, asztalokat távolabb kell tenni egymástól. 
2./5 A közösségi terekben egyszerre csak annyi gyermek, tartózkodhat, hogy betartható legyen a 1,5 méteres védőtávolság. 
2./6 A megfelelő védőtávolság betartása különösen fontos a mosdókban, illetve az öltözőkben, hogy elkerülhető legyen az öltözőkben történő csoportosulás. 
2./7 Nagy létszámú gyermek, szülő vagy pedagógus egyidejű jelenlétével járó rendezvény megszervezése során tekintettel kell lenni az alábbiakra: - az Operatív Törzs által meghatározott létszámkorlát szigorú betartása, - az alapvető egészségvédelmi intézkedések, szabályok betartása (távolságtartás, maszkviselés, kézfertőtlenítés, szellőztetés), - zárttéri helyett szabadtéri rendezvény szervezése, - a rendezvény kisebb létszámú rendezvényekre bontása és a résztvevők körének korlátozása. 
2./8 A szülők személyes megjelenésével járó szülői értekezleteket csak a járványügyi előírások betartása mellett tarthatók meg. A családokkal a kapcsolatot napi szinten, folyamatosan zárt facebook rendszerben tartjuk.

3. EGÉSZSÉGÜGYI SZEMPONTBÓL BIZTONSÁGOS KÖRNYEZET KIALAKÍTÁSA 
3./1 Az óvoda bejáratánál vírusölő hatású kézfertőtlenítőt biztosítunk, annak használatára fel kell belépő alaposan mosson kezet vagy fertőtlenítse a kezét (a gyerekek esetében hívni az óvodát használók figyelmét. Az intézménybe érkezéskor, étkezések előtt és után minden a szappanos kézmosás KÖTELEZŐ, mielőtt belép a csoportba! 
3./2 A szociális helységekben biztosítani kell a szappanos kézmosási lehetőséget, melyet lehetőség szerint vírusölő hatású kézfertőtlenítési lehetőséggel kell kiegészíteni. Felnőttek kéztörlésre csak papírtörlőt használhatnak! A saját jellel ellátott textil, gyermektörölköző speciális, az a gyermek személyes használatában van, Fokozott figyelmet kell fordítani a rendszeres cserére és mosásra! 3./3 Kiemelt figyelmet kell fordítani az alapvető higiénés szabályok betartása, ehhez elenegdhetetlen a felnőtt ellenőrző jelenléte. Az egyes tevékenységeket megelőzően és azokat követően szappanos kézmosással vagy alkoholos kézfertőtlenítéssel kell biztosítani a személyes tisztaságot.
3./4 A személyi higiéne alapvető szabályairól a gyermekek, kapjanak részletes, az adott korosztálynak megfelelő szintű tájékoztatást. A gyermekeknek meg kell tanítani az úgynevezett köhögési etikettet: papír zsebkendő használata köhögéskor, tüsszentéskor, majd a használt zsebkendő szemetes kukába dobása és alapos kézmosás, esetleg kézfertőtlenítés. 

18.
3./5 A gyermekek otthonról játékot nem hozhatnak be az óvodába, kivétel beszoktatásnál 1 db alvós plüs, „nyunyóka” melyet a gyermek hét elején behoz és hétvégén visz haza. A következő héten kimosva, fertőtlenítve hozhatják újra a gyermekek. 
3./6 A gyermekek ágyneműjét, pizsamáját hetente kell hazavinni és hét elején kimosva visszahozni. 3./7 A köhögéssel, tüsszentéssel a különböző felületekre került vírus inaktiválása érdekében fokozottan ügyelni kell az intézmény tisztaságára, a napi többszöri fertőtlenítő takarítás (csoportszobákban, a folyosókon és egyéb helységekben) elvégzésére. A fertőtlenítő takarítás során kiemelt figyelmet kell fordítani arra, hogy a kézzel gyakran érintett felületek (ilyenek a padok, asztalok, székek, az ajtó-, ablakkilincsek, korlátok, villany- és egyéb kapcsolók, informatikai eszközök, mosdók csaptelepei, WC lehúzók, stb.) valamint a padló és a mosható falfelületek vírusölő hatású szerrel fertőtlenítésére kerüljenek. 
3./8 A takarítást, fertőtlenítést úgy kell megszervezni, hogy az a gyermekek, egészségét ne veszélyeztesse. A takarítást 
végző dolgozók részére a felhasznált szernek megfelelő védőeszköz biztosítása és azok viselése szükséges. 
3./9 Zárt térben a kórokozók koncentrációjának csökkentése érdekében kiemelt figyelmet kell fordítani a folyamatos vagy rendszeres, fokozott intenzitású természetes szellőztetésre, mely vonatkozik minden zárt térre, így a folyosókra, valamint a szociális helyiségekre is. A helyiségek ablakát időjárás függvényében lehetőség szerint nyitva kell tartani. 
3./10 Az óvodában használt játékok, sporteszközök, játszótéri eszközök felületét rendszeresen fertőtleníteni kell. 
4. ÉTKEZTETÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
4./1 Fokozottan kell ügyelni az étkezés helyszínének tisztaságára, a rendszeres fertőtlenítésére. A felületek tisztításakor ügyelni kell a környezet vírusmentességének a megőrzésére, a munkafolyamatok megfelelő szétválasztásával, valamint gyakoribb fertőtlenítéssel. 
4./2 Étkezés előtt és után kiemelt figyelmet kell fordítani a gyermekek alapos szappanos kézmosására vagy kézfertőtlenítésére.
 4./3 Az étkezéseket úgy kell megszervezni, hogy a csoport gyermekei közti védőtávolság betartható legyen. 
4./4 Ajánlott a biztonságos hőkezeléssel (legalább 2 percen át tartó 72°C-os maghőmérsékletet, vagy az étel minden pontján legalább 75°C-ot biztosít) készíthető ételek étlapon tartása. Kiemelten fontos a zöldségek, gyümölcsök alapos folyóvizes lemosása. 

19.
4./5 Rendkívül fontos a gyermekek által használt edények, evőeszközök, poharak, tálcák megfelelő hatásfokú fertőtlenítő mosogatógéppel történő mosogatása, a tiszta evőeszközök, poharak, tányérok, tálcák cseppfertőzéstől védett tárolása, önkiszolgáló rendszerben történő tálalásnál az evőeszközök, tányérok, poharak gyermekek általi tapogatásának elkerülése. A textíliák gépi úton történő fertőtlenítő mosása ajánlott. 
4./6 Az étkeztetést végző személyzet számára vírusölő hatású, alkoholos kézfertőtlenítő szert kell biztosítani, és annak rendszeres használatára fokozott hangsúlyt kell fektetni. 
5. GYERMEK HIÁNYZÁSOK KEZELÉSE 
5./1 Annak a gyermeknek az óvodai hiányzását, aki a vírusfertőzés szempontjából veszélyeztetett csoportba tartozik tartós betegsége (például szív-érrendszeri megbetegedések, cukorbetegség, légzőszervi megbetegedések, rosszindulatú daganatos megbetegedések, máj_és vesebetegségek) vagy például immunszupprimált állapota miatt, erről orvosi igazolással rendelkezik, és azt bemutatja, esetleges hiányzását igazolt hiányzásnak kell tekinteni. Igazolt hiányzásnak tekintendő továbbá, ha a gyermek, a hatósági karanténba kerül a részére előírt karantén időszakára.
5./2 A gyermek, a távolmaradásával kapcsolatos valamennyi szabály a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendeletben foglaltak szerint érvényes, azok betartása szerint szükséges eljárni.
6. TEENDŐK BETEG SZEMÉLY ESETÉN
6./1 Amennyiben egy gyermeknél, pedagógusnál, vagy egyéb dolgozónál fertőzés tünetei észlelhetők, haladéktalanul el kell őt különíteni, egyúttal értesíteni kell a háziorvost, aki az érvényes eljárásrend szerint dönt a további teendőkről. 
6./2 Az alábbi tünetekkel rendelkező gyerekek elkülönítése szükséges, ugyanis koronavírusra utalhatnak a panaszok: - láz - köhögés - nehézlégzés - hirtelen kezdetű szaglásvesztés, ízérzés zavara vagy hiánya - kevésbé specifikus tünetek, de szintén elkülönítésre van szükség: fejfájás, hidegrázás, izomfájdalom, fáradékonyság, hányás és/vagy hasmenés Gyermek esetén a szülő/gondvisdelő értesítéséről is gondoskodni kell, akinek a figyelmét fel kell hívni arra, hogy feltétlenül keressék meg telefonon a gyermek háziorvosát/házi gyermekorvosát. Azt követően az orvos utasításainak alapján járjanak el.
6./3 A beteg gyermek felügyeletét ellátó személynek kesztyű és maszk használata kötelező. 
6./4 Amennyiben felmerül a COVID-19 fertőzés gyanúja, fontos, hogy megfelelő felkészültséggel rendelkező egészségügyi dolgozó kerüljön értesítésre. A háziorvos, házi gyermekorvos, illetve a kezelőorvos jogosult a COVID-19 fertőzés gyanújára vonatkozóan nyilatkozni. Amennyiben fennáll a gyanú, nekik kötelességük az NNK által kiadott aktuális eljárásrendnek megfelelően ellátni a beteggel kapcsolatos teendőket.
6./5 A gyermek az óvodába – hasonlóan más megbetegedésekhez – kizárólag orvosi igazolással térhet vissza, melyet az intézmények el kell fogadnia, azt saját hatáskörben nem bírálhatja felül. 
20.
6./6 Amennyiben krónikus betegséggel élő gyermek az új koronavírus okozta járványügyi helyzet miatt speciális eljárást, védelmet igényel, erről a kezelőorvosnak kell döntenie, mely alapján a szükséges intézkedéseket meg kell tenni. 
7. INTÉZKEDÉSEK FERTŐZÉSSEL ÉRINTETT INTÉZMÉNYEK ESETÉBEN
7./1 Annak érdekében, hogy szükség esetén minden óvoda felkészült legyen a munkarend átalakítására, a nevelőtestületnek ki kell dolgoznia a saját protokollját és bevezetésére fel kell készülnie. Ehhez kövessék az intézmények az Oktatási Hivatal honlapján közzétételre kerülő módszertani ajánlást. 
7./2 Az NNK - a területi népegészségügyi hatóság, azaz a Megyei/Fővárosi Kormányhivatal népegészségügyi feladatkörben eljáró járási/kerületi hivatala által elvégzett járványügyi vizsgálat és kontaktkutatás eredménye alapján - az EMMI Köznevelésért Felelős Államtitkárságát tájékoztatja azon köznevelési intézmények, illetve feladat ellátási helyek alapadatairól, amelyekről bebizonyosodik, hogy az intézménnyel jogviszonyban álló gyermek, pedagógus vagy egyéb személy tesztje koronavírus-pozitív. 
7./3 Az adatok alapján az EMMI és az NNK közösen megvizsgálja, hogy szükséges-e elrendelni az intézményben más munkarendet. Az intézményben a óvodán kívüli, digitális munkarend bevezetéséről az Operatív Törzs dönt. Az intézmény a jogszabályok alapján arra jogosult szervtől haladéktalanul tájékoztatást kap a döntésről. Az átállást okozó állapot megszűnése után az intézmény jelzést kap arra, hogy térjen vissza a normál munkarend szerinti oktatás folytatására. A további népegészségügyi döntéseket az NNK és az érintett szervezetek hozzák meg és hajtják végre. 
7./4 Amennyiben egy nevelési-oktatási intézményben átmenetileg elrendelésre kerül a óvodán kívüli, digitális munkarend, a gyermekfelügyeletet az érintett intézményben meg kell szervezni a szülők támogatása érdekében. Amennyiben az intézményben objektív okokból nem szervezhető meg a gyermekfelügyelet, arról a Fenntartó gondoskodik. 
7./5 A gyermekfelügyelet során a gyermekétkeztetési feladat ellátójának változatlanul biztosítania kell a gyermekétkeztetést. 

8. KOMMUNIKÁCIÓ
8.1 Fontos, hiteles forrásokból való tájékozódás, és ennek fontosságára felhívjuk az óvoda közösségéhez tartozók figyelmét. Az oktatással kapcsolatos híreket a www.kormany.hu és a www.oktatas.hu felületein kell követni. 
8.2 Az új koronavírus vonatkozásában a rendeletben előírtak teljesítéséhez az NNK által kiadott és honlapján közzétett tájékoztatók nyújtanak segítséget. 
Ph:
Tamási, 2020. szeptember 2.
                               ………………………………………………………………………
                                            óvodavezető
21.